"Se stress som en kompis" – hjärnforskarens råd för att må bättre och orka mer
Kan vi minska stressen, få mer energi, optimera vår tankeförmåga, bli mer effektiva, lättare kunna prestera på topp – och öka vårt välbefinnande? Ja, säger hjärnforskare Sissela Nutley, vad vi gör kan faktiskt ha stor skillnad. Här är hennes råd för att få en hjärna på topp.
![](/490687/globalassets/bilder/nyheter/bilder-i-artiklar/sisselanutley.jpg?w=800&quality=95)
Allt kring hur vi mår kan vi inte påverka. Men en hel del.
– Vårt välbefinnande förklaras till ungefär hälften av våra gener och till en tiondel av vår livssituation. Men så mycket som 40 procent påverkas av vad vi gör med vår tid, och det tycker jag är hoppfullt, säger Sissela Nutley. Hon är doktor i kognitiv neurovetenskap vid Karolinska institutet, författare och föreläsare.
Mycket att tjäna
Vem vill inte optimera sin tankeförmåga, så att vi faktiskt kan vara effektiva när vi vill prestera på topp? Vem vill inte öka sitt psykiska välbefinnande? Båda de sakerna har faktiskt en sak gemensamt påpekar Sissela: vår uppmärksamhet. Vart vi riktar våra tankar. Dessutom hänger de ihop med vår återhämtning.
– Ifall vi ger hjärnan det som den behöver så kan vi få till det här med en hållbar hjärna, både på och utanför arbetsplatsen, säger hon.
De flesta av oss känner till att vi bör motionera, sova, prioritera återhämtning, lägga undan mobilen och skippa multi-tasking. Ändå trillar vi dit – särskilt i stressiga perioder.
– Det har sin förklaring i hjärnan. Jag hoppas att den vetskapen gör att vi kan bli lite snällare mot oss själva. Det här är en utmaning som vi alla står inför, för att samhället ser ut som det gör i kombination med hur våra hjärnor faktiskt har utvecklats, säger Sissela och tillägger att genom att ta kontroll över det som vi faktiskt kan påverka har vi mycket att tjäna.
Stress som motor
Vi har inte alltid möjlighet att hämma impulserna som vi får. Hjärnan styr oss ofta raka vägen mot en snabb belöning eller att agera på vår rädsla här och nu.
– Men vi kan ta lite mer kontroll över det här. Vi kan också se stressen som en uppriktig kompis som säger det där jobbiga som vi egentligen vet är sant. Tänk att stressen innehåller viktig information till dig som du behöver agera på, säger Sissela och tillägger:
– Försök också höja återhämtningens prioritet i kalendern så att det inte blir de sakerna som stryks först när du har mycket att göra.
Mental tallriksmodell
Det vi ska sikta på är att följa den så kallade ”mentala tallriksmodellen”. Den har tagits fram av amerikanska forskare och innehåller motion, sömn, hjärnvila, relationer, aktiviteter (saker som gör att man vill kliva upp på morgonen), fokustid och ”chilltid”.
– Det här är både sådant som piggar upp oss, och sådant som skapar lite mer reflektion och återhämtning, säger hon.
Det är inte meningen att vi ska dela upp dygnets 24 timmar i sju lika stora tårtbitar, förklarar Sissela. Utan tallriksmodellen kan vara ett tankestöd för att se om det är någon bit du saknar eller något du gör väldigt mycket av på bekostnad av annat.
– Hur kan vi sträva mot balans här? Så att hjärnan orkar tolka det som vi möter som lite mera neutralt – eller kanske till och med positivt.
Den mentala tallriksmodellen – få din hjärna att må bättre och orka mer
Fundera över hur du som person kan få en bra balans mellan följande delar:
Fokustid: Hur ser mina möjligheter till fokus ut?
Aktiviteter: Vad gillar jag att göra? När mår jag som bäst?
Relationer: Vilka är mina tre viktigaste relationer och hur när jag dem?
Hjärnvila: Vilka tillfällen kan jag lägga bort skärmar, poddar och all stimulans utifrån och bara låta mina tankar fara fritt?
Sömn: Vilken tid behöver jag påbörja nedvarvning för att få mina 7-8 timmar pernatt?
Motion: Vad kan jag göra för att minska stillasittandet?
Chilltid: Är jag nöjd med tiden jag har då jag gör sådant som är kravlöst?
Fundera över hur ni som arbetsplats kan få till en organisation som är förebilder inom detta:
Fokustid: Hur slår vi vakt om djupfokus? Hur får vi till reflektion i mötena? Hur ser vår arbetsmiljö och vår chatt-/mailkultur ut? Har vi bara möten, när ska vi hinna göra jobbet?
Aktiviteter: Vilka värderingar är viktiga här? Kan vi ta mer ansvar för en viktig samhällsfråga?
Relationer: Hur ser vi till att alla medarbetare blir hörda och sedda? Hur bygger vi psykologisk trygghet?
Hjärnvila: Finns det förutsättningar för hjärnvila under dagen? Kanske kan vi ha meditation på lunchen?
Sömn: Hur begränsar vi kommunikation utanför arbetstiden?
Motion: Hur uppmuntrar vi till rörelse? Kan vi ha promenadmöten eller rörelsepauser?
Chillitid: Finns det förutsättningar för att ta regelbundna pauser i arbetet? Hur uppmuntras det?
Källa: ur boken Hälsosegrar (Norstedts, 2021)
Vill du också ha ett friskare företag?
Vi satsar långsiktigt på förebyggande insatser och har tillsammans med våra kunder sänkt antalet sjukskrivningar senaste 15 åren.
Vi kallar det Hälsokedjan: Hälsoförsäkring, Vårdförsäkring & Sjukförsäkring – med möjlighet att lägga till effektiva hälsotjänster!
Vi hjälper dig!Andra läser också om
![](/4a4e7d/globalassets/bilder/nyheter/huvudbild-artikel/jana-soderberg-1500x844.jpg?w=700&h=350)
Utveckla ditt självledarskap redan idag – expertens enkla strategier
Hur kan jag utveckla mitt självledarskap? Föreläsaren, författaren och coachen Jana Söderberg, verksamhetsansvarig på ... Läs mer
![](/4aa577/globalassets/bilder/nyheter/huvudbild-artikel/essen_kvinnatelefon4096x2160.jpg?w=700&h=350)
Slopad ersättning för sjuklön gör hälsoarbetet viktigare
Från och med den 1 juli 2024 kommer arbetsgivare inte längre få ersättning för höga sjuklönekostnader. Detta kan leda ... Läs mer
![](/4934ed/globalassets/bilder/nyheter/huvudbild-artikel/lars_strannegard_1500.jpg?w=700&h=350)
Handelshögskolans rektor: 4 egenskaper som kommer vara viktiga i framtiden
Vad krävs för att vara relevant i karriären? Hur kan vi tävla med maskinerna? Vilket mindset och vilken kompetens ... Läs mer